![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
![]() |
||||||
REVOLUTIA BURGHEZO-DEMOCRATICA DIN 1848 | ||||||
![]() |
||||||
|
||||||
La mijlocul secolului al XIX-lea, tarile romane se aflau in etapa istorica
a infaptuirii revolutiei burgheze. Miscarea antifeudala si nationala cuprinsese
cea mai mare parte a societatii. Noua oranduire burgheza, in ascensiune, urma
sa inlocuiasca feudalismul, a carui decadere incepuse cu peste un veac inainte.
Revolutia burgheza avea tocmai rolul de a produce aceasta schimbare fundamentala
in societatea romaneasca, ceea ce incercase si miscarea revolutionara din 1821.
O data cu cu revendicarile de ordin social, revolutia burghezo-democratica din
1848-1849 va inscrie pe frontispiciul sau dezideratul unitatii tuturor romanilor
si al independentei politice. q7u12us REVOLUTIA BURGHEZO-DEMOCRATICA DE LA 1848-1849 Framantari revolutionare in martie-aprilie 1848 Ecourile izbucnirii revolutiei la Paris ( 22 februarie ), Viena ( 13 martie
), si Pesta ( 15 martie ) au contribuit, in Transilvania, la declansare unor
manifestatii orasenesti la Arad, Timisoara, Cluj, Targu-Mures, Alba-Iulia s.a.
La 18 martie sunt adoptate legile revolutiei maghiare, care introduc o serie
de libertati democratice si transformari structurale in Ungaria, dar manifesta
totodata limite accentuate in ceea ce priveste problemele sociale si nationale.
Desi Transilvania era populata in majoritate covarsitoare de romani, nobilimea
liberala maghiara actiona in scopul mentinerii “unitatii statale a teritoriului
sfintei coroane”. Nationalitatile din Ungaria (slavii, romanii s.a.) nu
erau recunoscute de legile revolutiei maghiare, impunandu-li-se limba maghiara
in viata publica. Mai mult decat atat, legile amintite prevedeau anexarea Transilvaniei
la Ungaria, impotriva vointei imensei majoritati a populatiei. “Uniunea”
urma sa fie votata de dieta de la Cluj, formata din reprezentantii aristrocratiei
maghiare din Transilvania, care considerau incorporarea principatului la Ungaria
ca principala problema a revolutiei, actionand, in acest sens, cu o deosebita
precipitare, in mod fortat. Aceasta nu a facut decat sa scindeze fortele revolutionare
romane si maghiare, in fata inamicului comun: absolutismul habsburgic. Intarzierea
aplicarii,in Transilvania, a unora dintre legile revolutionare din martie, mentinerea
vechiului aparat de stat nobiliar, au contribuit, de asemenea, la instrainarea
celei mai mari parti a maselor populare din Transilvania de revolutia maghiara.
Deosebit de puternica era ideea unirii tuturor romanilor intr-un singur stat
, idee generata de intreaga dezvoltare social-economica si culturala anterioara.
Unii dintre carturarii transilvaneni stabiliti in principate se reintorc pe
ascuns in Transilvania si mobilizeaza poporul la lupta pentru drepturile ce-i
fusesera refuzate. La 24 martie, profesorul Simion Barnutiu lanseaza o proclamatie
in care cere recunoasterea romanilor ca natiune politica si se pronunta pentru
desfiintarea iobagiei. La adunarea romano-maghiara de la Targu-Mures, din 25
martie, revolutionarii romani in frunte cu Avram Iancu si Al. Papu-Ilarian pun
problema eliberarii fara despagubiri din jugul iobag. Framantari sociale si
nationale se produc indeosebi in Muntii Apuseni, in Banat, la Brasov si in alte
regiuni. |
||||||
![]() |
||||||
![]() |
||||||
|
||||||
|
||||||
Copyright© 2005 - 2024 | Trimite document | Harta site | Adauga in favorite |
![]() |
|