![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
![]() |
||||||
Mihai Viteazul | ||||||
![]() |
||||||
|
||||||
Om politic si viteaz comandant de osti, domn al Tarii Romanesti (1593 -; 1601), al Transilvaniei (1599 -; 1600) si al Moldovei (1600). Fiu al lui Patrascu cel Bun. A urmarit intarirea autoritatii centrale si consolidarea pozitiilor acelei parti din boierime care-i era credincioasa, in frunte cu boierii olteni. A dat un asezamant prin care taranii dependenti ramaneau pe mosiile unde erau stabiliti, stapanii de la care fugisera nemaiputandu-i revendica. In conditiile existentei unei situatii internationale complicate, Mihai Viteazul, inzestrat cu un extraordinar spirit de inventivitate in strategia aliantelor, imbinand talentul diplomatic cu actiunea militara, a reusit sa puna bazele unui sistem de alianta antiotoman, capabil sa duca la cresterea rolului Tarii Romanesti pe plan extern. Incepand razboiul de eliberare de sub dominatia Imperiului otoman (1594), a atacat cetatile stapanite de turci pe linia Dunarii si apoi a infrant cateva osti tatarasti si turcesti la Putinei, Stanesti si Serpatesti (1595). Gratie insusirilor sale de mare strateg, cat si vitejiei si spiritului de eroism, Mihai Viteazul a invins marea oaste otomana condusa de Sinan Pasa, la Calugareni (13 / 23 august 1595) si la Giurgiu (octombrie 1595). Prin victorioasele campanii antiotomane intreprinse la S de Dunare (1596, 1598) a incurajat rezistenta popoarelor de aici, care nazuiau dobandirea eliberarii lor de sub dominatia Portii. In 1599 l-a invins pe voievodul Andrei Bathory la Selimbar si a pus stapanire pe Transilvania, iar in mai 1600, dupa o campanie fulgeratoare, si pe Moldova, realizand prima unire politica a celor trei tari romane, intitulandu-se „domn al Tarii Romanesti, al Transilvaniei si a toata tara Moldovei”. Desi unirea realizata de Mihai Viteazul nu a putut dainui in conditiile istorice din acel timp, ea a reprezentat o expresie fireasca a legaturilor neintrerupte -; umane, politice, economice, culturale si militare -; existente de-a lungul veacurilor intre cele trei tari romanesti. Biruit la Miraslau (septembrie 1600) de nobilimea maghiara, ajutata de imperiali, si apoi de poloni, care, ocupand Moldova, au patruns in Tara Romaneasca, a fost nevoit sa apeleze la ajutorul imparatului Rudolf al II-lea. Dar, dupa ce, impreuna cu generalul Basta, a infrant armata nobiliara la Gorasau (1601), a fost asasinat pe Campia Turzii (9 / 19 august 1601). Considerat in epoca, potrivit marturiilor externe, ca fiind „unul din cei mai viteji, puternici, valorosi si intelepti principi” Mihai Viteazul, prin opera sa a intruchipat pentru generatiile ce i-au urmat simbolul luptei pentru independenta si unitate, iar programul politic si militar al lui Mihai Viteazul a avut un rol covarsitor in transformarea constiintei unitatii de neam si de limba a poporului roman intr-o idee militanta si activa. |
||||||
![]() |
||||||
![]() |
||||||
|
||||||
|
||||||
Copyright© 2005 - 2024 | Trimite document | Harta site | Adauga in favorite |
![]() |
|