![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
![]() |
||||||
Formarea statului roman din Transilvania | ||||||
![]() |
||||||
|
||||||
Sistemul politic al principatului. s8i2il Continutul social-juridic al celor trei natiuni . Continutul social-juridic al celor trei natiuni ni-l dau textele repetatelor
innoiri ale uniunii celor trei natiuni.Ni-l da mai intai chiar actul uniunii
de la 1437.Cele doua parti contractate au facut atunci “uniunea frateasca”
pentru a se ajuta una pe alta ori de cate ori s-ar abate vreo “navala”
dusmana, vreun atac sau vrajmasie de orice fel asupra vreuneia dintre ele.Acest
prim act invoca doar imprejurari grave, arduas causas, impotrivire tuturor dusmanilor
tarii, fara vreo precizare16. Dar ca urmare a uniunii facute, in ianua-rie 1438
nobilii si secuii din tabara de la Cluj chemau in ajutor grabnic pe sasi “pentru
starpirea neleguitilor tarani”.Iar conventia dintre nobili si sasi din
tabara de la Turda, din 2 februarie 1438, care reafirma uniunea,marturiseste
clar: la Capalna nobilii, sasii si secuii s-au intrunit sa se sfatuiasca cum
sa apere “aceste parti ” (Transilvania) “impotriva cutezantei
si razvratirii blestematilor de tarani prin strivirea si nimicirea lor”
si “impotriva navalelor cumplitilor turci”.Nobilii cu sasii fac
din nou “aceasta unire si fratie” ca nobilii sa alerge in ajutorul
sasilor daca ar fi atacati de turci, iar sasii “sa alerge degraba impotriva
dusmanilor si potrivnicilor nobililor, mai ales ca sa zdrobeasca cutezanta blestematilor
de tarani” (ad conterendum nefandissimorum rusticorum proterviam) 18.E
limpede : uniunea e provocata de rascoala taranilor si se indreapta in primul
rand impotriva taranilor.Sensul ei este, deci, in primul rand, intern, social,
de clasa, si numai in al doilea rand extern, de aparare impotriva turcilor.Actul
nici nu e prelejuit de vreo navala turceasca, si impotriva turcilor erau ridicati
doar si taranii. Din Reforma, care a framantat si Transilvania decenii de-a randul, cele trei natiuni si-au durat noi temeiuri.Reforma venea nu numai sa dea un puternic imbold sensului national al natiunii, dar si sa-i dea noi teme-iuri religioase.Din religia comuna a popoarelor constitutive ale celor trei natiuni, care era pana aci catolicismul, s-au desprins inca trei, recunoscute treptat si ele de dietele tarii.Dieta din Turda, din iunie 1564, recunostea ca libere si indreptatite religiile de Cluj si de Sibiu 28, adica pe cea calvina si cea luterana.E recunoscuta apoi si cea unitariana.Dieta din 1572, recunos- candu-le pe toate trei, interzicea orice alta inovatie religioasa 29, adica punea capat inmultirii religiilor nascute prin Reforma.Cu aceasta se stabi-leau la patru religiile legale, catolica, calvina, luterana si unitariana, care cu termen latin se vor numi apoi receptae.Dieta din 1595 le numeste asa (recepta religiok). Ele erau religiile celor trei natiuni etnice, ale ungurilor, secuilor si sasilor. Drepturile publice sau politice sunt conditionate acum si de religiile primite.Sistemul politic se completeaza, se definitiveaza, se aseaza de acum pe trei natiuni si patru religii recepte. In Transilvania distinctiile, diferentierile sociale sunt mereu dublate cu distinctii, diferentierile dintre popoare. Procesul de evolutie sociala aci se intreteste si cu un proces de evolutie nationala. Aci asuprirea sau lupta sociala, se impleteste mereu si cu o asuprire sau o lupta nationala. Prin natura subiectului trebuie sa urmarim aci acest al doilea proces. De la inceput se fac mereu distinctii intre cele trei popoare care au dat numele celor trei natiuni politice ale Transilvaniei. Dar distinctiile cele mai mari se fac intre romani si ele. Elementele care-i disting pe romani sunt nenumarate. Ei apar in documente de la inceput cu institutii proprii, cu voievozi sau cnejii lor, cu organizatii, cu autonomii proprii, cun un drept romanesc,care se prelungesc si sub stapanire feudala. Sunt raspanditi pe intreg teritoriul tarii, dar apar si cu teritorii distincte, cu districte, cu tari proprii. Se disting adesea si economic, in resursele vitale, in ocupatii, in felul de viata. Mare parte din ei trebuie sa fructifice dealul, muntele, sa imbine in proportii distincte agriculura cu cresterea vitelor, cu pastoritul, cu pastoritul specific al oii. Redusi adesea la locuri mai dezavantajate economic, sunt expusi la diferentieri vadite de vecinii lor. Trebuind sa traiasca in genere in afara zidurilor oraselor si a organizatiilor lor mestesugaresti, trebuie sa practice mai mult meserii satesti. Sunt prezenti cu deosebire in industriile dinafara, in minerit, fierarit, aramarit. Social, sunt scazuti in nobilimea proprie. Nobilimea lor, nobilimea stapana feudala cu deosebire, asimilandu-se treptat, se confunda in nobilimea maghiara. Romaneasca in masa ei ramane doar boierimea Fagarasului si nobilimea de rand sau nobilimea mica. Tot cu asemenea nobilime se face si improspatarea nobilimii romanesti. Marea masa a romanilor cade in iobagie, in asa masura incat roman, cu timpul, in limbajul comun devine aproape sinonim cu iobag. Este iobagita sau in curs de iobagire si o buna parte a romanilor liberi de pe Pamantul Craiesc. Aici distinctia e si mai clara: sasii (oficialitatea lor) iobagesc pe romani. Si inca o distinctie : aici, spre deosebire de restul tarii, romanii sunt supusi la dijma bisericeasca, si nu fata de biserica lor, ci fata de preotimea saseasca. Documentele fac si ele adesea distinctii. Hotarari, inasprite de pedepse se adreseaza uneori direct romanilor, incriminati mai mult decat altii. Dar mai presus de toate, romanii se deosebesc etnic, ca origine, limba, obiceiuri, credinte, imbracaminte etc. Ei fac parte din familia popoarelor romanice, se disting categoric de popoarele conlocuitoare. Sunt legati de totalitatea poporului roman dinspre rasarit, spre deosebire de unguri, de pilda, care prelungesc masa poporului lor din apus. La distinctia etnica se adauga distinctia lor religioasa. Ei sunt credinciosii religiei ortodoxe, care-i desparte categoric de catolicismul adoptat de celelalte popoare ale tarii. Cad in cealalta mare zona religioasa, nu numai distincta ci si adversa, care-i leaga de masa mare a poporului roman, de aceeasi credinta, si de lumea ortodoxa. Ierarhic chiar, ei sunt supusimitropoliei Tarii Romanesti, si prin ea Patriarhiei din Constantinopol, spre deosebire de catolici care graviteaza spre scaunul papal. S-a creat aici nu numai o deosebire intre confesiuni, ci si o opozitie intre “crestini” si “schismatici”. Separatia se mentine in asa masura, ca in raport cu catolicismul celorlalte popoare, ortodoxia ramane religia distinctiva a romanilor, “legea romaneasca”. Rezistand si Reformei, ea ramane legea romaneasca si in raport cu confesiunile nou-nascute de pe urma ei. Drept urmare a acestor distinctii si orientari, romanii se disting si cultural, sunt legati de cultura comuna romaneasca, legata la randul sau de cultura bizantino-slava, spre deosebire de a celorlalte popoare de aici, legata de cultura apuseana. Notiunea de natiune romana. In textele documentare si cronicaresti mai vechi si romanii apar mai obisnuit sub numele de romani (valachi).Iar cand sunt calificati, sunt nu-miti populus, gens, ca si alte popoare. Sunt pusi in randul lor obisnuit fara vreo subordonare calitativa. De pilda, in 1291 Andrei al II-lea tinea la Alba Iulia adunarea cu “toti nobilii, sasii, secuiisi romanii din partile Transilvaniei” (universis nobilibus, Saxonibus et Olachis in patribus Transilvanis)7. Un act de danie al regelui Sigismund pentru banul Severinului din 1387 despre romanii rasculati se exprima : gentem grandem Olachalem8. Termenul de natiune li se aplica si lor, ca si natiunilor politice, numai in secolul al XVI-lea. Dar nu li se aplica deloc cu aceeasi consecventa. Si nu li se aplica decat in sens etnic. Evident, pentru a nu pune si natiunea romana in vreun fel in randul natiunilor politice. |
||||||
![]() |
||||||
![]() |
||||||
|
||||||
|
||||||
Copyright© 2005 - 2024 | Trimite document | Harta site | Adauga in favorite |
![]() |
|