![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
![]() |
||||||
Egiptul antic | ||||||
![]() |
||||||
|
||||||
1.Localizare geografica h7u11uu 2.Localizare temporala si istoria pe scurt 3.PAMANTUL SI OAMENII Organizarea teritoriala si politica Organizarea administrativa si judecatoreasca Piramida puterii Organizarea economiei Resurse Exploatarea resurselor Modul de viata -; locuinta, imbracamintea , alimentatia familia egipteana si situatia femeii si copilului in societatea egipteana 4.VIATA SPIRITUALA Scrierea Gandirea stiintifica Religia Arhitectura si arta ,EGIPTUL ESTE UN DAR AL NILULUI’’ -; sintagma folosita de heorodot subliniaza importanta deosebita a acestui fluviu in viata Egiptului antic. • Civilizatia egipteana s-a nascut ca o civilizatie dependenta de marele fluviu si de revarsarile sale denumita ea insasi nilotica . • Ca si Tigrul si Eufratul in Mesopotamia si aici existenta fluviului determina de timpuriu dezvoltarea unei civilizatii care s-a bazat in mod esential pe agricultura. • La revarsarile periodice ale Nilului s-a adaugat irigarea si constructiile hidrologice care au extins zona fertila si au facut posibil controlul revarsarilor nilotice. Civilizatia creata in jurul Nilului a depins : • de revarsarile acestuia si de agricultura de irigatii • de necesitatea controlului asupra canalelor de irigatie • de nevoia organizarii si administrarii timpurii a teritoriului . Aceste lucruri au determinat de timpuriu : • un sistem administrativ riguros determinat de necesitatea construirii si controlului teritorial si a canalelor de irigatie. • o adevarata salba de institutii administrative in cadrul unui stat centralizat complet diferit ca structura de alte state ale Orientului Apropiat. Statul egiptean : • s-a nascut dintr-un ansamblu de tinuturi ( nomele ) grupate in jurul axei vitale a fluviului • era condus de o administratie organizata ierarhic si piramidal , avandu-l in frunte pe faraon -; regele zeu , despot absolut , inzestrat cu atribute divine. Importanta Nilului • rezida in mentalitatea egipteana din faptul ca fluviul a fost divinizat sub numele de HAPI , revarsarea anuala numindu-se ,, venirea lui Hapi’’.Zeul Hapi este cel care asigura hrana casei regale , a faraonului si populatiei. • Chiar si numele pe care egiptenii l-au dat tarii lor reflecta imaginea benefica a revarsarilor nilotice: K M T (Kemet) -; Tara Neagra. • Egiptul s-a situat in centrul lumii vechi intr-un climat moderat , pe un pamant fertil • Nilul este stalpul vietii egipteanului utilizat pentru agricultura 1.LOCALIZAREA GEOGRAFICA • Egiptul antic ca si cel actual este localizat in nordul Africii , • la intretaierea drumurilor ce legau Orientul mijlociu , prin Peninsula Arabica si prin Marea Mediterana de Asia si Europa . • Aceasta asezare nu va determina crearea aici a unei civilizatii de acculturatie . • Din contra civilizatia egipteana se naste ca una de extrema originalitate , cu putine influente acceptate din alte zone culturale . • In prezent Egiptul , cu capitala la Cairo , este o tara de limba araba, in care este practicat islamismul in proportie de 93 % . • Suprafata sa este de 1 000 000 km m 2 din care numai 30 000 fertili, restul fiind desert . • In prezent populatia este de cca 30 000 000 locuitori iar economia se bazeaza mai ales pe turism. LOCALIZARE TEMPORALA • Civilizatia egipteana dureaza cca 3200 de ani . • Cronologia ei a fost stabilita dupa traditia transmisa de preotul Manethon , un preot al lui Serapis care a trait in perioada elenistica in orasul Alexandria .Acesta consemneaza 33 de dinastii . • Aceste informatii au fost coroborate cu cele descifrate pe cateva papirusuri -; liste regale din diverse perioade care consemneaza regii diverselor dinastii egiptene: • Cele 33 de dinastii consemnate de Manethon sunt grupate in cateva perioade . 1.EPOCA PROTODINASTICA ( THINITA) -; 3200 -; 2686 , dinastiile 1-3 • Incepe prin unirea celor doua regate -; Egiptul de Jos ,in nord si Egiptul de Sus in sud, sub sceptrul regelui Narmer (grc.Menes). • Acesta intemeiaza prima dinastie egipteana denumita si thinita de la numele capitalei Thinis. • Egiptul ia fiinta acum ca stat centralizat , unitar , condus de o birocratie ierarhizata si puternica subordonata faraonului zeu , intrupare a lui Horus. 2.EPOCA REGATULUI VECHI SAU MEMFITA ,2686 -; 2181, DINASTIILE 3-6 • A fost o epoca de pace si prosperitate . • Statul centralizat nu este angajat in nici un fel de conflicte -; locale sau cu vecinii • Dezvolta mai ales legaturile comerciale cu Siria, Nubia si Libia . • S-au dezvoltat mestesugurile si stiinta • s-au creat primele opere liturgice si literare remarcabile -; Textele piramidelor. • In timpul regelui Djeser ( 2667 -; 2648) este construita piramida in trepte de la Saqqarah , mormantul monumental al faraonului prin care i se asigura nemurirea si vesnicia de zeu. • Tot acum se construiesc si marile piramide de la Gizeh , ale lui KEOPS, KEFREN SI MYKERINOS ( Khufu , Khafra si Menkaura). 3.PRIMA PERIOADA INTERMEDIARA -;2181 -; 2040 , dinastiile 7-10, • Este o perioada de anarhie si declin al autoritatii faraonice ; • tara se descentralizeaza si pe acest fond au loc in Egipt primele invazii ale asiaticilor . • Totusi acum se scriu cateva din textele cu caracter sapiential :Povestea taranului bun de gura si Invataturile pentru regele Merikare, precum si texte cu caracter magic implicate in cultul funerar- Textele sarcofagelor si prima varianta di Cartea mortilor. 4.REGATUL DE MIJLOC SAU TEBAN , 2040 -; 1782,DINASTIILE 11-12 • Capitala regatului este stabilita la Teba • iar zeul suprem al Egiptului devine AMON , o ipostaza a zeului soare. • Statul centralizat si autoritatea faraonului se refac . • Politica Egiptului nu mai este una a pacii ci una expansionista :sunt cucerite Nubia ,Sudanul . • Pe plan local se extind terenurile pentru agricultura prin amenajarea oazei de la Fayum si se construieste un canal de navigatie care leaga Nilul de Marea Rosie. • Se construiesc marile morminte hipogee de la DEIR EL BAHRI. 5.A DOUA PERIOADA INTERMEDIARA , 1782 -; 1570 , DINASTIILE 13-17 • Epoca de navaliri asiatice , miscari populare impotriva faraonului si preotilor • Egiptul este invadat de o populatie razboinica asiatica HICSOSII,care vor stapani aproape 200 de ani o parte a statului egiptean -;regatul memfit , cu capitale la Avaris , in delta .Hicsosii introduc in Egipt calul, carul de lupta si arme noi si performabte. • Jumatatea Egiptului -; Regatul teban, este controlata de dinastiile egiptene. 6.REGATUL NOU ( IMPERIUL ),1570-1070, dinastiile rameside , 18-20 • Este perioada cea mai prospera si mai glorioasa din istoria de 3000 de ani a Egiptului. • Acum statul este condus de faraoni cu o personalitate deosebita -;Ramses I si Ramses II sau Amenofis IV, Ikunaton , faraonul eretic care va exprima cel mai bine prin reforma religioasa initiata de ele tendinta monoteista a religie egiptene prin proclamare lui Aton ca singur zeu. • Acesti faraoni sunt de asemenea mari cuceritori si militari priceputi , • Egiptul isi extinde teritoriul pana la tarmul Eufratului . • sunt construite marile temple - Teba, Karnak,Luxor,Abu Simbel. 7.A TREIA PERIOADA INTERMEDIARA ,1069-664, DINASTIILE 22-24 • Este o perioada de decadenta cauzata de subminarea puterii regale de catre preotii tebani . • Au loc invazii ale ,,popoarelor marii’’, • iar Egiptul este stapanit de dinastii straine -; libiana -;1085-715 si etiopiana sau kusita (D 25) 716-664. Cu a 25 -;a dinastie incepe perioada de decadere a statului egiptean • cand Egiptul este cucerit pe rand de asirieni ( regele Assurbanipal) care sprijina urcarea pe tron a unui rege libian din orasul SAIS- care intemeiaza asa numita dinastie saita , a 26-a , 664-525. • Urmeaza cucerirea persana , • cucerirea macedoneana ( 305-30) cand Egiptul isi muta centrul de putere si cultural in orasul elenistic Alexandria , intemeiat de Alexandru Macedon. In anul 30 ien romanii cuceresc Egiptul . In 641 Egiptul intra sub stapanire arabilor . PAMANTUL SI OAMENII ORGANIZAREA TERITORIALA, ADMINISTRATIV -POLITICA , JURIDICA • Irigarea , constructiile hidrologice si necesitatea de control asupra revarsarilor benefice ale fluviului precum si unitatea geografica a vaii dezvoltate de-a lungul acestuia a dus de timpuriu la o organizare teritoriala , administrativa si politica centralizata , riguros ierarhizata si ordonata. • De la inceputul existentei sale Egiptul s-a nascut ca un stat centralizat , • condus de un rege zeu , faraonul , • despotul oriental care are drepturi depline asupra supusilor si care detine proprietatea asupra intregului pamant dispunand de el dupa cum crede de cuviinta. • Administratia Egiptului este un model de centralizare si ierarhizare , dupa celebrul de acum model piramidal al puterii. • Teritoriul statului era impartit in 42 de unitati teritorial -; administrative denumite nome (sepet) conduse fiecare de un nomarh ( adj -;mer -; cel care sapa canalul) care avea atributiile unui prefect de judet fiind seful local al administratiei si al aparatului judecatoresc local ,organizat in capitala nomei unde solutiona litigiile locale . De asemenea avea atributiile unui inalt functionar al statului: • care veghea la intretinerea canalelor pe teritoriul nomei , • la asigurarea eficientei lucrarilor agricole pentru obtinerea unor recolte bogate, • recruta soldati pentru armata in caz de conflict. ELEMENTELE PUTERII in statul egiptean erau reprezentate de: 1.FARAON , regele zeu , autoritate suprema si despotica , posesor al puterii politice si a celei religioase . • Suveran al celor doua tari , • el reprezinta regalitatea divina asociata cu cosmogonia si teogonia. • Imaginile sale sunt nelipsite de insemnele puterii monarhice si divine: sceptrul, biciul , barba postisa , sarpele uraeus- cobra regala , simbol al intelepciunii. • Faraonul este de asemenea intruparea zeitei MA’AT -; adevarul ,dreptatea iar viata lui decurge in conformitatea cu preceptele obligatorii ale originii sale divine . • Numele faraonului este scris inconjurat de semnul hireolglific SEN -; a incercui , un medalion care semnifica faptul ca el ,,este ceea ce este inconjurat de soare’’. 2. CLASA INALTILOR FUNCTIONARI REGALI , A CLERULUI DE RANG SUPERIOR , A COMANDANTILOR ARMATEI. • Intre acestia se remarca VIZIRUL (TJATI -; vointa stapanului , urechile si ochii sale ) ; • acesta este de obicei un membru al familiei regale si este de esenta divina el insusi. • Este seful administratiei regale , al nomarhilor . • Este sef al justitiei regale , exercitandu-si atributiile prin intermediul tribunalului regal care solutioneaza litigiile grave . • In acest sens dispune de un sistem judiciar bine organizat , cu norme si reguli aspre , cu pedepse suficient de severe care mergeau de la simpla bataie , la pedeapsa cu moartea -; ardere, inecare, mutilari fizice sau exil.Exista posibilitatea internarii in lagare de munca , la construirea necropolelor regale. • Vizirul mai conducea granarul si visteria tarii , detinea controlul armatei si era bineinteles omul de incredere al faraonului si intiiul sfetnic. CONSILIUL CELOR 10 -; se afla in subordinea directa a vizirului si reunea pe conducatorii ,,caselor regale’’ -; un fel de ministere cu atributii specifice. • 1.casa ogoarelor -; care se ocupa de recolte si depozitarea granelor • 2.casa apelor -; se ocupa de coordonarea observatiilor nilometrice si planifica irigatiile • 3.casa alba se ocupa de finante • 4.casa rosie -; avea in grija cultul funerar regal • 5.Serviciul de intendenta al armatei si arhivelor. PREOTII DE RANG INALT -; superiorul lor firesc era faraonul, care dispunea de puterea spirutala a zeului. • Preotii au format insa o casta sacerdotala puternica , care deseori a subminat puterea regala. • Functiile acestora erau ereditare si deseori functia religioasa era combinata cu cea laica a inaltului functionar , cancelar sau nomarh. • Profitau de o serie de privilegii ca de exemplu scutirea de impozitate . • Erau numiti ,, parinti divini’’ teoria despre regalitate divina a faraonului extinzandu-se si asupra slujitoilor sai apropiati. CLASA SCRIBILOR - era formata din functionari instruiti , special pregatiti in scolile egiptene pentru a deveni scribi, timp de 12 ani. • acestia aveau un rol primordial in aparatul birocratic si se bucurau de o deosebita pretuire. • Papirus egiptean :,,Nu ocara un om ce tine trestia pe o foaie de papirus .Fapta aceasta este o blestematie inaintea zeului’’. • Patronul scribilor era zeul intelepciunii THOT, inventator al scrisului. • Pentru prima oara scribii sunt atestati in Textele piramidelor ; • se face deosebirea intre scribul de documente -; si scribul zeilor , cel care copia cartile sacre , ca de exemplu CARTILE LUI THOT. 3.Toata aceasta administratie birocratica si nobiliara era sustinuta de fapt de o patura de populatie productiva , relativ libera , formata din taranii agricultori si mestesugari. • Acestia produceau bunurile societatii egiptene , pentru consum si schimb , • plateau impozite in natura sau prestatii de tot felul in folosul casei regale si templelor. 4.Ultimii in aceasta piramida sociala si de putere erau bineinteles sclavii , • folositi nu in economie ci in muncile domestice . • Numarul lor nu este foarte mare iar provenienta lor este legata fie de prizonieratul de razboi , fie erau datornici. • Erau dispretuiti iar intelepciunea egipteana -; Intelepciunea lui Ani , scriere sapientiala din Imperiul Nou , spune : • ,,Nu te infrati cu un rob care apartine altui om , al carui nume este urat morositor.Caci daca acest rob este urmarit si prins si luat de catre stapanul sau atunci vei fi mahnit si vei zice -; Ce sa fac acum?’’. • Un sclav putea fi insemnat cu fierul rosu , • dar avea si o serie de drepturi -; puteau poseda bunuri , puteau sa se casatoreasca cu femei libere , puteau sa lase mosteniri si puteau chiar accede la functii inalte in stat -; Iosif. • Numarul sclavilor a crescut dupa razboaiele de cucerire purtate de ramesizi dar ei nu au avut niciodata un rol esential in economie, sclavajul imbracand forme specifice , domestice. ECONOMIA 1.RESURSE Principalele resurse ale Egiptului sunt cele ale solului , legate de cultivarea pamantului si de cresterea vitelor. • Egiptenii aveau mai ales cereale ,oi,cornute si cai. • Cultivau de asemenea inul -; folosit in alimentatie , medicina si textile era considerat planta sacra din care se faceau vesmintele preotilor. • Dezvoltata era pomicultura, viticultura si horticultura. • Baza economiei egiptene este deci una mixta -; agro -;pastorala. Alta resursa principala a Egiptului este asigurata de flora si fauna bogata a vaii Nilului . • Exploatau mai ales trestia , lotusul (alimentatie) , si bineinteles papirusul. • Lemnul era rar si se importa din Nubia,Siria si Liban . • Fauna era extrem de variata si a dat nastere unei ocupatii active -; vanatoarea -; de hipopotami in Delta ,lei in desert , crocodili pe Nil . • Crocodilul este zeificat -; sub numele de Sobek , zeitate acvatica. Egiptul are putine zacaminte minerale . • Are insa suficienta piatra de constructii -; calcar si granit , dar si metale -; cupru si aur .Argintul rar era mai scump ca aurul. 2.EXPLOATAREA RESURSELOR 1.agricultura • Economia se baza pe munca oamenilor liberi -; plugari , pastori si mestesugari care asigurau cele necesare subzistentei si surplusurile menite schimbului. • Acestia erau platiti in natura. • Agricultorii puteau detine mici suprafete de teren. 2.activitatile mestesugaresti • Activitatile mestesugaresti erau asigurate de oameni liberi organizatii corporatist. 3.negustorii • Schimbul de bunuri era in intregime controlat de stat si se efectua pe baza de troc , economia monetara fiind necunoscuta. • Se baza mai ales pe importuri de materii prime , in special metale , lemn , piatra de constructie dar egiptenii exportau mai ales cereale , tesaturi , peste . aur si papirus. MODUL DE VIATA -; locuinta, alimentatia, imbracamintea. • Herodot -; descrie Egiptul sec.V ien , tara ,, cu multe minunatii demne de admirat ... si lucruri mai presus de puterea cuvantului ,,. 1.LOCUINTA • 1.1.Cei umili -; taranii , pastorii ,pescarii locuiau in colibe facute din trestie sau in case din caramida nearsa. • Gospodaria taraneasca era dotata cu amenajari pentru animale si pasari de curte , cu gradina de zarzavat. • Nelipsita -; pisica divinizata sub numele de Bastet. 1.2.Nobilii , • isi construiau case din caramida cruda , pe doua nivele , cu terase . • Aerisirea se facea prin ferestre practicate in acoperis . • Casa nobilului putea fi inconjurata cu un parc cu flori , arbori si un bazin de apa. • Poseda cladiri administrative , bucatarii , hambare , locuinte pentru sclavi. Palatul regal era de asemenea construit din material perisabil -; caramida cruda. • Se pare ca locuinta cea mai trainic construita , din piatra si cea mai frumos impodobita a ramas mormantul -; casa cea frumoasa a vesniciei. • MOBILIERUL -; era simplu constand mai ales din scaune ,paturi , mese si lazi pentru depoziotarea veselei si hainelor .Nobilii si cei instariti isi confectionau mobilierul din lemn pretios , cu incrustatii . 2.ALIMENTATIA • Alimentul principal in hrana egipteanului il constituia painea si produsele din grau , planta lui Osiris , zeul vegetatiei si renasterii . • existau peste 4o de produse din grau. • Anumite alimente erau interzise mai ales in hrana preotilor si casei regale -; painea cu sare, carnea de porc , pestele de anumite soiuri si in anume perioade de timp. • Lipsa de combustibil a determinat mai ales consumul crud al alimentelor -legume si fructe. • Carne consumau o data pe luna si o preferau pe cea de gasca . • Animalele sacre nu erau taiate -; vaca si berbecul • preotii nu consumau ceapa , usturoi, peste , carne de porc. • Alte alimente- radacina de lotus, tulpina de bambus, laptele si produsele lactate , berea de orz , vinul de curmale , cel de struguri era scump, uleiul de ricin , susan si rar de masline care era considerat un produs de lux. • Faraonul consuma legumele exclusiv crude si nu avea voie sa manance carne de berbec sau gasca. IMBRACAMINTE • Era sumara datorita climei blande. • Existau o serie de interdictii legate de materialul din care erau confectionate hainele: preotii nu purtau piele si lana , iar hainele colorate erau rezervate zeitatilor si faraonului restul purtand vesminte albe. • Erau confectionate mai ales din in . • Herodot aminteste camasa scurta cu ciucuri pe poale , mantaua alba . • Vesmintelor erau ierahizate pe functii si profesiuni -; vizirul purta camasa lunga pana la glezne iar preotii purtau o perizoma ( fusta scurta in jurul soldurilor si coapselor) si o esarfa petrecuta pe piept. • Incaltamintea consta maia ales din sandale de papirus dar majoritatea populatiei mergea desculta. • Toti purtau multe bijuterii : bratari pentru glezne si brate , coliere , inele ,pectorali , diademe si cercei. • Aceasta preferinta pentru podoabe a creat o adevarata industrie artizanala de confectionare a lor din diferite materiale. • Costumul femeilor consta din camasi lungi de in legate sub sani si foarte stranse pe corp . • Slujnicele umblau cu bustul gol iar dansatoarele purtau vesminte transparente. • Coafura consta din peruci taiate la nivelul umerilor , unele savant coafate si acoperite cu impletituri de aur. • Imbracamintea ceremoniala a preotilor era in primul rand supusa interdictiilor de confectionare din anumite materiale . • Preotii isi radeau capul si parul de pe corp si purtau numai haine din in. • Imbracamintea faraonului comporta un intreg ceremonial de folosire rezervat zeilor. • Faraonul era imbracat in fiecare zi cu haine noi , asemeni universului care renaste altul in fiecare zi. • La ocazii purta tinuta de ceremonie -; vesminte colorate simbolic si insemnele puterii regale si divine- coroana dubla -;psent, alba si rosie , sarpele uraeus , barba falsa , sceptrul cu capul lui Seth , biciul , o centura cu numele sau sacru in cartus , un pectoral de aur si multe bijuterii. FAMILIA • Familia egipteana era monogama dar faraonul si anume demnitari aveau haremuri. • Conditiile casatoriei -; era sa ai varsta de 15 ani barbati si 12 fete. • Poezia de dragoste foarte prolifa si produsa in mediile populare demonstreaza ca de obicei casatoriile se faceau din dragoste si ca exista o perioada de curtare a miresei.Amestecul parintilor era aminim. SISTEMUL DOTEI • un patriomoniu familial administrat de cei doi soti si de care nu se atingeau cat traiau . • Dota era compusa din bunurile barbatului 2/3 si ale femeii 1/3 • La moarte sotul ramas dispunea de intreg uzufructul averii si putea face ce vroia cu partea sa. CEREMONIA NUPTIALA -; se desfasura ci fastul rezervat rangului superiorilor sau mai umil pentru cei saraci. • avea drept moment important drumul la casa mirelui . • Exista de asemenea casatoria de proba si divortul. • In caz de adulter femeia era omorata. COPILUL -; avea un regim plin de solicitudine din partea familiei . • Copii foarte numerosi din familiile egiptene ii scandalizeaza pe greci care aveau obiceiul abandonului copiilor. • Copiii erau alaptati 3 ani si umblau goi pana la 7-8 ani cand constintizau nuditatea • De obicei baiatul era pregatit sa preia meseria tatalui iar copii nobililor erau instruiti de timpuriu in scolile de scribi. FEMEIA avea libertati neobisnuite pentru Orient . • Era considerata stapana casei si solidara cu barbatul , chiar egala lui. • Prescriptiile religioase cereau ca femeia sa fie tratata bine. • Unele femei au ajuns la ranguri inalte in stat -; regina Hatsepsut, sau mare preotese ale lui Amon. • Vaduva devenea capul familiei. II.VIATA SPIRITUALA SCRIEREA EGIPTEANA -; Toata documentatia actuala despre Egipt se bazeaza pe descifrarea scrierii egiptene pictografice sau hieroglifica ( hieros -sfant si glyphos - a grava litere sacre ), in egipteana - scriere a cuvantului zeului sau a casei vietii, inventata conform traditiei de zeul maimuta Thot . -; Consta in ideograme simbolice care redau obiectul pe care vor sa-l semnifice : luna /desen luna; a manca /un om care duce mana la gura; a merge /doua picioare in mers/ a conduce / un sceptru -; Directia scrierii : coloane verticale si linii orizontale ; se citeste de la dreapta la stanga si de sus in jos. Din scrierea hieroglifica au derivat alte doua tipuri de scriere : 1.hieratica ( hiereus -preot) -scriere a preotilor • are un aspect deformat , cursiv , obtinut din viteza de scriere mai mare si din stilizarea impusa semnelor • este folostia la scrierea textelor sacre 2.demotica (demos -popor) • a elaborat propriile semne grafice in numar de 260 semne din care 38 sunt vocale • este folosita din sec.VII iC pana in anul 452 d.C. Un alt tip de scriere egipteana mai tarzie este scrierea copta apartinand egiptenilor crestinati in sec.II d.C. -; consta din scrierea cuvintelor egiptene cu litere grecesti -; se naste din necesitatea traducerii textelor crestine scrise in greceste in limba egipteana pentru a fi accesibile poporului. -; in prezent limba copta este folosita in Egipt ca limba de cult a bisericii crestine ( peste 5 000 000 adepti ). PE CE SCRIAU Suportul pentru scris era format din : 1. piatra - folosind peretii mormintelor si templelor , pe sarcofage ,pe stele comemorative si pe statui ;semnele erau sapate in piatra si apoi pictate. 2. lemn - inscriptiile de pe sarcofage 3.papirus - grc.papyros (sintagma egipteana p pr) care definesc planta regelui
|
||||||
![]() |
||||||
![]() |
||||||
|
||||||
|
||||||
Copyright© 2005 - 2024 | Trimite document | Harta site | Adauga in favorite |
![]() |
|