![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
![]() |
||||||
COSTUMUL IN SECOLELE XV-XVII | ||||||
![]() |
||||||
|
||||||
Costumul in epoca Renasterii
Italia -; secolul al XV lea
Clima mediteraneana, mai blanda a favorizat reducerea numarului si grosimii vesmintelor. Sculptural, trupul parea mai masi, amplificat prin faldurile mantiilor drapate, renuntandu-se treptat la colturile ascutite. Pe cap, spre deosebire de obiceiul de peste Alpi de a acoperi complet capul, in Italia parul era vizibil, pus in valoare prin coafuri complicate, cu cozi rasucite, panglici, retele cu perle, etc.Linia generala a modei era respectata prin epilarea fruntii si a aprancenelor si degajarea gatului subtire, prelungit de decolteul ascutit la spate. Pe trup,, camasa era uneori vizibila la gat si la fentele manecilor rochiei, demontabile, legate cu sireturi de corsaj. Pantofii urmau evolutia generala catre varfuri mai putin ascutite. Bijuteriile evoluau si ele catre compozitii mai ampl, massive(mai ales in medalioane suspendate sau brose), fiind din ce in ce mai mult preferate perlele, a acaror forma sferica perfect regulata avea sa devina idealul stilului artistic din epoca urmatoare Renasterii italiene. Italia- secolul al XVI lea Arta Renasterii a reflectat in imagini idealurile urbanismului. Orasenimea libera, bogata datorita manufacturilor si comertului, isi impusese inca din secolul al XV lea conceptia de spre lume, gusturile si aspiratiile.Idealul uman de frumusete reflecta vitalitate, vigoarea trupuli si forta gandirii creatorare prin supradimensionarea siluetei gnerale si prin efectul de bloc masiv dat de vesmintele ample. In costumul feminine puteam intalni unele piese masculuine ca bereta sau pantofii dar aspectul general era deosebit de feminine. Pe cap, parul bogat, lasat uneori pe umeri, alteori prins intr-o plasa, accentuand masivitatea siluetei mascand gatul, era decolorat blond venetian sau roscat.Turbanul accentua sfericitatea capului.Bereta cu medalii si perle putea fi purtata orizontal sau aplecata pe spate, incadrand fata circular. Pe trup, camasa se vedea la decolteu, incretita, ca si la umeri sau prin fentele manecilor.Rochia era taiata in talie la loc normal, cu corsajul pe corp,cu decolteu oval sau patrat. De obicei redusa la un singur strat, sugera doua straturi prin manecile de montabile din materiae si in culori contrstante, prinse la umeri cu siret.Fusta lunga era incretita fara pliur, sustinuta de pantaloni bufanti lungi pana la genunchi. In picioare se purtau pantofi cu talpa groasa, pentru a evita noroiul si pentru a contribui la supradimensionarea staturii. Costumul era impodobit cu bijuterii mari, grele, de forme regulate, mai ales siraguri de perle, si completat de accesorii ca blana libera la gat, manusile, evantaiul de pene si batista, pe atunci o noutate. Masca, cu buton tinut in dinti, apara de razele soarelui si de priviri indiscrete. Costumul german in epoca Reformei (secolul al XVI lea) Femeia ideala era gospodina, mama de familie, avand attribute vestimentare
caracteristice boneta in forma de scufita, strangand parul, decolteul decentacoperit
de un guler-pelerina,(numit Goler sau Koller), sortul indicand activitatea menajera
ca si cheile camarilor atarnate la brau. f1f16fs Costumul spaniol in epoca Contrareformei Menit sa faca vizibile deosebirile de rang social, costumul de curte spaniol
continua de fapt traditia modei cavaleresti burgunde, plina de fast, dar cu
puternice accente de severitate si gravitate. Sculptural, trupul era stilizat in forme geometrice plate, indeosebi trunghiulare. In cazul costumului feminine, trupul era stilizat in forme geometrice rigide(ca format din doua triunghiuri), vesmintele ascunzand linille corpului si stergand orice feminitate. Pe cap, parul era strans si ridicat,sustinut uneori cu sirme, acoperit cu o toca mica. Pe corp, corsetul, cu oase de peste sau lamele metalice, strangea talia. Camasa
nu se vedea, decolteul nefiind permisiar gulerul si mansetele erau rigide, apretate
si plisate. Bijuteriile erau fixate pe rochie, ca nasturi, colane,etc, pe degete se purtau inelemari, iar batista era de dantela. Costumul francez in epoca Renasterii(secolul al XVI lea) Costumatia curtii franceze trada oscilatia acesteia intre reprezentarea rangurilor
inalte prin costumul de tip spaniol aristocratic si exprimarea libera a vitalitatii
su gerata de moda italiana a Renasterii. Costumul in Anglia secolului al XVI lea Prospera si puternica,Anglia s-a impus mai ales catre sfarsitul secolului in
vremea reginei Elisabeta, pe plan politic prin victoriile asupra Spaniei si
stralucind in domeniul literar prin opera lui Shakespeare. In costumul masculin pantalonii erau atat de bufanti incat au trebuit largite fotoliile in Parlament, iar in costumul feminin gulerul de dantela scrobita era enorm ca si fusta pe schelet in forma de roata.Talia in unghi era alungita nefiresc, facand sa apara picioarele scurte (in cazul portretelor reginei Elisabeta acest efect ar putea fi dat de pozitia ei, de fapt asezata pe un scaun inalt, ascuns sub fusta, dar parand in picioare si obigand astfel pe curteni la aceeasi tinuta). In locul catifelelor si matasurilor italiene sau spaniole, cu motive tesute, in Anglia se foloseau pentru rochii, haine, bonete sau manusi, broderii de mana cu motive figurative, flori pasari, presarate fara simetrie sau repetitie. Costumul romanesc in Evul Mediu si Renastere Constituire Tarii Romanesti si a Moldovei ca state independente( la inceputul
si mijlocul secolului al XIV lea), a oferit cadrul unei costumatii in ritmul
celei europene contemporane. Sculpural, costumele, fie ele inspirate de modele rasarite bizantine fie de
cele apusene gotice sau renascentiste, se asterneau pe trup in suprafete netede,
linistite. Materialele pentru vesmintele de curte erau matasuri si catifele scumpe italiene sau turcesti, ca si stofe flamande, germane, cehe, blanuri muscovite sau unguresti, pe cand poporul de rand isi producea in casa panzeturile sau stofele necesare.In croiala, structura era evidentiata in toate cazurile, cusaturile fiind subliniate prin tivuri sau broderii. Un costum de o deosebita originalitate si frumusete era cel al doamnelor din
Tara Romaneasca in secolul al XVI lea cum era cel al Despinei Milita si cel
al fiicei sale Ruxandra in picturile bisericii Episcopale de la Curte de Arges:
pe cap peste perul prins in plasa din fir de aur sau acoperit de un val,era
asezata coroana bogata, de care atarnau lungi pandelocuri cu ciucuri de aur
si pietre pretioase.Pe trup, camasa de matase lasa sa se vada doar gulerul mi,
acoperita de o bluza brodata in patrate pe piept si cu rauri pe manecile foarte
largi, stranse in mansete.Corsajul rochiei era ca un pieptar fara maneci. Fusta
din tesatura de lana plisata, din doua latimi de razboi, ajungea pana la pamant. Idealul de frumusete era cel al unei finite superioare prin hardivin, distante,
inaccesibile. Si la celelalte curti europene se imbracau costume de tip spaniol de o bogatie
imensa, brodate cu perle si pietre pretioase. Costumul burghez olandez A disparut aspectul de carapace al imbracamintei spaniole, hainele revenind
la proportii naturale. Tipul de frumusete preferat era cel al femeii voinice, pline.Costumul punea in valoare virtutile gospodinei prin atributele caracteristice: boneta strangand parul,esarfa-pelerinaacoperind decolteul, sortul indicand activitatea domestica. Pe cap, parul de culoare intunecata, era tras spre spate, aplatizat pe crestet, lasand fruntea degajata si adunat la spate in coc ridicat, cazand liber doar pe lateral. Camasa era vizibila la guler si mansete,gulerul era fie barbatesc, cu sau din dantela, fie ca o pelerina plata din panza transparenta.. Rochia avea manecile importante, umflate, cu umarul cazut,cu slituri, deseori
stranse la cot cu doyua panglici, fo formand doua baloane si cu mansete expunand
incheietura mainii. In picioare se purtau pantofi in genul celor barbatesti. Bijuteriile erau mari, de forme regulate, de preferinta siruri de perle la gat si in par. Costumul in stilul classic francezBurghezia franceza si-a impus punctual de vedere in structura rationala a costumului,
ca si a aintregii culturi. Mai cu seama hainele barbatesti au evoluat catre
forme mai sobre si mai confortabile. Pe cap, pe cand fata era rasa, abundenta parului era sugerata la barbate, de peruca enorma, leonine, din par de om sau de cal, uneori mai lunga pe umarul stang. In casa era inlocuitra cu un turban sau cu o boneta de noapte. Palaria tare avea borul indoit, formand tricorn si era impodobita cu pana mica de strut. Camasa era vizibila la guler si la mansete, cu dantela.Spre a nu fi acoperit de peruca, gulerul a fost adunat spre fata, devenind jabou, incretit vertical si prins cu o funda si o bijuterie.Cravata a aparut la sfarsitul secolului al XVII lea. In ceea ce priveste costumul de dama, caracteristica era silueta alungita data de coafura montanta, tocuri,trena, talia sustinuta de corsetul rigid, manecile trei sferturi.Atitudinea obisnuita era usor aplecata inainte, ca intr-un inceput de plecaciune. Pe cap, parul era ondulat in bucle, unele ridicate pe crestet, altele, lasate sa atarne.Caracteristic era un pliseu din panza si dantela apretata asezat vertical pe crestet, prins de boneta.Camasa se vedea marginind decolteul. Corsetul strangea doar talia,, decolteul era oval, manecile trei sferturi, fusta in doua straturi, deseori cu volane orizontale deschise in fata, lasand sa se vada fusta de dedesupt sau ridicate bufant accentuand soldurile. Pantofii aveau tocul ceva mai inalt decat al celor barbatesti.Accesoriile erau
aceleasi: gulerul si mansonul de blana, manusile si bastonul pentru plimbare,mbijuteriile
masive. |
||||||
![]() |
||||||
![]() |
||||||
|
||||||
|
||||||
Copyright© 2005 - 2024 | Trimite document | Harta site | Adauga in favorite |
![]() |
|