![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
![]() |
||||||
Costumul in Anglia secolului al XVI lea | ||||||
![]() |
||||||
|
||||||
Prospera si puternica,Anglia s-a impus mai ales catre sfarsitul secolului in
vremea reginei Elisabeta, pe plan politic prin victoriile asupra Spaniei si
stralucind in domeniul literar prin opera lui Shakespeare. y8t20tm Costumul romanesc in Evul Mediu si Renastere Constituire Tarii Romanesti si a Moldovei ca state independente( la inceputul
si mijlocul secolului al XIV lea), a oferit cadrul unei costumatii in ritmul
celei europene contemporane. Sculpural, costumele, fie ele inspirate de modele rasarite bizantine fie de
cele apusene gotice sau renascentiste, se asterneau pe trup in suprafete netede,
linistite. Materialele pentru vesmintele de curte erau matasuri si catifele scumpe italiene sau turcesti, ca si stofe flamande, germane, cehe, blanuri muscovite sau unguresti, pe cand poporul de rand isi producea in casa panzeturile sau stofele necesare.In croiala, structura era evidentiata in toate cazurile, cusaturile fiind subliniate prin tivuri sau broderii. Un costum de o deosebita originalitate si frumusete era cel al doamnelor din
Tara Romaneasca in secolul al XVI lea cum era cel al Despinei Milita si cel
al fiicei sale Ruxandra in picturile bisericii Episcopale de la Curte de Arges:
pe cap peste perul prins in plasa din fir de aur sau acoperit de un val,era
asezata coroana bogata, de care atarnau lungi pandelocuri cu ciucuri de aur
si pietre pretioase.Pe trup, camasa de matase lasa sa se vada doar gulerul mi,
acoperita de o bluza brodata in patrate pe piept si cu rauri pe manecile foarte
largi, stranse in mansete.Corsajul rochiei era ca un pieptar fara maneci. Fusta
din tesatura de lana plisata, din doua latimi de razboi, ajungea pana la pamant. Idealul de frumusete era cel al unei finite superioare prin hardivin, distante,
inaccesibile. Si la celelalte curti europene se imbracau costume de tip spaniol de o bogatie
imensa, brodate cu perle si pietre pretioase. Costumul burghez olandez A disparut aspectul de carapace al imbracamintei spaniole, hainele revenind
la proportii naturale. Tipul de frumusete preferat era cel al femeii voinice, pline.Costumul punea in valoare virtutile gospodinei prin atributele caracteristice: boneta strangand parul,esarfa-pelerinaacoperind decolteul, sortul indicand activitatea domestica. Pe cap, parul de culoare intunecata, era tras spre spate, aplatizat pe crestet, lasand fruntea degajata si adunat la spate in coc ridicat, cazand liber doar pe lateral. Camasa era vizibila la guler si mansete,gulerul era fie barbatesc, cu sau din dantela, fie ca o pelerina plata din panza transparenta.. Rochia avea manecile importante, umflate, cu umarul cazut,cu slituri, deseori
stranse la cot cu doyua panglici, fo formand doua baloane si cu mansete expunand
incheietura mainii. In picioare se purtau pantofi in genul celor barbatesti. Bijuteriile erau mari, de forme regulate, de preferinta siruri de perle la gat si in par. Costumul in stilul classic francezBurghezia franceza si-a impus punctual de vedere in structura rationala a costumului,
ca si a aintregii culturi. Mai cu seama hainele barbatesti au evoluat catre
forme mai sobre si mai confortabile. Pe cap, pe cand fata era rasa, abundenta parului era sugerata la barbate, de peruca enorma, leonine, din par de om sau de cal, uneori mai lunga pe umarul stang. In casa era inlocuitra cu un turban sau cu o boneta de noapte. Palaria tare avea borul indoit, formand tricorn si era impodobita cu pana mica de strut. Camasa era vizibila la guler si la mansete, cu dantela.Spre a nu fi acoperit de peruca, gulerul a fost adunat spre fata, devenind jabou, incretit vertical si prins cu o funda si o bijuterie.Cravata a aparut la sfarsitul secolului al XVII lea. In ceea ce priveste costumul de dama, caracteristica era silueta alungita data de coafura montanta, tocuri,trena, talia sustinuta de corsetul rigid, manecile trei sferturi.Atitudinea obisnuita era usor aplecata inainte, ca intr-un inceput de plecaciune. Pe cap, parul era ondulat in bucle, unele ridicate pe crestet, altele, lasate sa atarne.Caracteristic era un pliseu din panza si dantela apretata asezat vertical pe crestet, prins de boneta.Camasa se vedea marginind decolteul. Corsetul strangea doar talia,, decolteul era oval, manecile trei sferturi, fusta in doua straturi, deseori cu volane orizontale deschise in fata, lasand sa se vada fusta de dedesupt sau ridicate bufant accentuand soldurile. Pantofii aveau tocul ceva mai inalt decat al celor barbatesti.Accesoriile erau aceleasi: gulerul si mansonul de blana, manusile si bastonul pentru plimbare,mbijuteriile masive. |
||||||
![]() |
||||||
![]() |
||||||
|
||||||
|
||||||
Copyright© 2005 - 2024 | Trimite document | Harta site | Adauga in favorite |
![]() |
|