![]() | |
![]() |
![]() ![]() |
Politica de confidentialitate |
|
![]() | |
• domnisoara hus • legume • istoria unui galban • metanol • recapitulare • profitul • caract • comentariu liric • radiolocatia • praslea cel voinic si merele da aur | |
![]() |
Conceperea procesului tehnologic si proiectarea stantei pentru executarea reperului conform desenului de executie in conditiile productiei de serie mare sau masa (1 milion piese pe an).
q Bazele teoretice privind operatiile de decupare - perforare ;
q Solutii tehnologice date in literatura pentru realizarea piesei.
Bibliografie:
CONTINUTUL PROIECTULUI
Proiectul va contine un memoriu (format din trei parti distincte), cu justificarea solutiilor tehnice adoptate si o parte grafica.
Etapa de proiect |
P1 |
P2 |
P3 |
P4 |
P5 |
P6 |
P7 |
PF |
Probleme de rezolvat |
Tema A1 A2 |
A3 A4 A5 |
A6 |
B1 B2 |
B3 |
B4 B5 B6 |
C1 C2 |
Sustinerea si predarea proiectului |
Nota |
|
|
|
|
|
|
|
|
A - Proiectarea tehnologiei de prelucrare
Capitolul 1
Analiza datelor initiale
A1]
Analiza materialului din care se confectioneaza piesa,(CuZn10, CuZn15, CuZn20, CuZn30, CuZn36, CuZn37)
Din standarde se vor extrage date referitoare la:
Proprietati fizico-mecanice;
Compozitie chimica;
Forme si dimensiuni de livrare.
STAS 289/1-88 -ANULAT -Table de aliaje Cu-Zn. Conditii tehnice de calitate.
Adoptarea tipului de semifabricat si dimensiunile acestuia.
(ex. Teodorescu tab. 1.1)
table, benzi, colaci, discuri, etc. -
STAS 289/2-87 ANULAT - Table de aliaje. Cu-Zn.Dimensiuni
STAS 290/2-89 - Benzi de aliaje. Cu-Zn.Dimensiuni
Analiza desenului de executie
Pentru aceasta se vor avea in vedere urmatoarele aspecte:
intelegerea formei piesei;
daca sunt suficiente vederi si sectiuni care sa determine in mod univoc forma piesei;
daca piesa este determinata de dimensiunile inscrise pe desen;
daca este indicata scara de desenare si daca aceasta este indicata;
daca este mentionata grosimea materialului din care se executa piesa;
indicatiile in legatura cu dimensiunile netolerate. (STAS 11111-88 - Abateri limita pentru dimensiunile fara limita de toleranta ale pieselor obtinute prin taiere, indoire sau ambutisare);
indicatii referitoare la calitatea suprafetelor ce compun piesa;
daca este mentionata greutatea piesei (daca nu trebuie determinata);
Tema - Desenul de executie al piesei cu abaterile si conditiile tehnice puse
Capitolul 2
Studiul tehnologicitatii piesei
A2]
Tehnologicitatea conditiilor tehnice impuse
- Stabilirea procedeelor prin care se obtine piesa;
- Stabilirea dimensiunilor minime ale orificiilor perforate ;
Teodorescu tab 4.3, fig. 4.1 si 4.3 ;
Braha-2 tab 4.8, fig 4.1 si 4.2;
Cirillo tab 6.53, pag. 251.
- Stabilirea si verificarea preciziei pieselor perforate;
Teodorescu tab 4.6
Braha-2 tab 4.13,B pag. 108 ;
Cirillo tab 6.57, pag. 255.
- Precizia pieselor decupate;
Teodorescu tab 4.5;
Braha-2 tab 4.13,A pag. 107.
- Precizia distantei intre doua orificii alaturate;
Teodorescu tab 4.7;
Braha-2 tab 4.13,C, pag. 108;
Cirillo tab 6.58.
- Precizia distantei intre marginea orificiului si conturul piesei;
Teodorescu tab 4.8;
Braha-2 tab 4.13,D, pag. 108;
Cirillo tab 6.59, pag. 256.
- Distanta minima intre muchiile active ale orificiilor placilor de taiere;
Teodorescu tab 4.1;
Braha-2 tab 4.9, pag. 104 ;
- Raze minime de racordare la contururile unghiulare;
Teodorescu tab 4.2, fig. 4.3;
Braha-2 tab 4.7, pag. 103;
Capitolul 3
CALCULE TEHNOLOGICE
[A3], [A4], [A5]
Analiza croirii semifabricatului
Ponderea mare cu care costul materialului intervine in pretul piesei impune ca etapa de analiza a croirii semifabricatului sa constituie principala cale de eficientizare a procesului.
Teodorescu tab 6.1;
Braha-2 pag.186
Cirillo tab 5.6.
Obs. Se vor concepe cel putin trei variante de croire.
3.2. Stabilirea marimii puntitelor
Teodorescu tab 6.4;
Braha-2 tab 4.82, tab. 4.83;
Cirillo tab 5.8, tab. 5.9.
Daca se foloseste cutit de pas atunci se prevede margine pentru cutit.
Teodorescu tab 6.5;
Braha-2 tab 4.84;
Cirillo tab 5.10, pag.171.
3.3. Determinarea latimii benzilor
Teodorescu Cap. 6.6, tab. 6.6, pag. 90;
Braha-2 tab 4.85, tab. 4.86 ;
Cirillo pag. 172.
3.4. Alegerea din STAS a latimii benzii (STAS 290)
Obs. Se poate face o rotunjire a valorii obtinute cu cel mult 1
3.5. Determinarea pasului de stantare
Obs. Se determina din schemele de croire propuse
3.6. Calculul cantitatii de material pentru volumul de productie planificat
- Stabilirea volumului anual de productie.
Teodorescu tab 7.34, pag.158;
Cirillo tab 5.2, pag. 159.
3.7. Calculul coeficientului de utilizare a materialului pentru cele trei variante
Teodorescu pag. 84;
Braha-2 pag. 186;
Cirillo pag. 177.
3.8 Adoptarea variantei cu coeficient de utilizare a materialului maxim
Numar schema de croire |
Coeficient de utilizare a materialului |
Ierarhizarea schemelor |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.9 Proiectarea schemei tehnologice
Teodorescu cap. VI si cap. VII;
Braha-2 pag.174
Cirillo cap. 5.4, pag. 163.
3.10 Executarea fisei tehnologice
Teodorescu pag. 155, fig. 2 ;
3.11 Executarea schitei stantei
Teodorescu Cap. 9, Cap. 16;
Cirillo Cap. 3.11, pag. 478.
Capitolul 4
CALCULUL FORTELOR TEHNOLOGICE,
A LUCRULUI MECANIC SI AL PUTERII DE STANTARE
[A6]
4. 1. Calculul fortei de taiere a cutitului de pas
4. 2. Calculul fortelor de decupare - perforare
Teodorescu tab. 11.7, rel. 11.2, pag. 238;
Braha-2 tab 4.85, tab. 4.86 ;
Cirillo tab. 6.12, pag. 193;
Rosinger pag. 52
4. 3. Calculul fortei de impingere prin placa activa
Teodorescu rel. 11.6, pag. 241;
Braha-2 tab 5.14, tab. 5.15, tab. 5.16;
Cirillo tab. 6.14, pag. 197;
Rosinger pag. 52
4. 4. Calculul fortei de scoatere de pe poanson
Teodorescu rel. 11.5, pag. 241;
Braha-2 tab 5.14, tab. 5.15, tab. 5.16;
Cirillo tab. 6.14, pag. 197;
Rosinger pag. 57, rel. 4.16
4. 5. Calculul fortei totale
Teodorescu rel. 11.7, pag. 246;
Braha-2 pag. 204, rel 5.6;
Cirillo tab. 6.17, pag. 199;
Rosinger rel. 4.1
4. 6. Calculul fortei de indoire
Teodorescu rel. 11.16;
Braha-2 pag. 226.
4. 7. Calculul fortei de rasfrangere a marginilor
Teodorescu rel. 11.22, rel. 11.23, rel. 11.24, p.257;
Braha-2 pag. 226;
4. 8. Calculul lucrului mecanic si al puterii la decupare,
indoire, rasfrangere
Teodorescu pag. 246-247;
Braha-2 pag. 205;
Cirillo tab. 6.17, pag. 199.
4. 9. Determinarea centrului de presiune a stantei
Teodorescu pag. 262;
Cirillo pag. 480;
Rosinger pag.298.
B - PROIECTAREA ECHIPAMENTULUI DE DEFORMARE
Capitolul 5
ADOPTAREA DIMENSIUNILOR ELEMENTELOR
COMPONENTE ALE STANTELOR
[B1], [B2]
5. 1. Alegerea materialelor din care se confectioneaza
elementele componente
Teodorescu pag. 219;
Cirillo pag. 137;
Rosinger pag.307.
5.2. Adoptarea dimensiunilor elementelor active (EDT)
5. 2.1. Adoptarea dimensiunilor placii active
a) inaltimea placii active
unde: a si b - sunt dimensiunile in care se inscrie cel mai mare orificiu executat in
placa activa;
g - grosimea materialului;
k - coef. ce tine seama de rezistenta la rupere a materialului.
Obs. In mod curent placa activa are grosimea cuprinsa intre 15-40 mm.
Teodorescu pag. 169, rel. 9.1;
Rosinger tab. 10.1.
b) distanta minima dintre marginea placii si muchia activa
Teodorescu rel. 9.2.
c) lungimea placii active
unde: npas = numar de pasi;
hpas = marimea unui pas.
d) latimea minima a placii active
Teodorescu rel. 9.7.
Rosinger tab. 10.1.
e) diametrul gaurilor pentru fixarea cu suruburi si stifturi
Teodorescu rel. 9.3, pag.169.
f) distanta minima intre gaurile de stift si de surub
Teodorescu rel. 9.5, pag.169.
g) distanta minima dintre marginile placii si gaurile de fixare cu suruburi
- Teodorescu rel. 9.6, pag.169.
5. 2.2. Dimensionarea pastilelor (daca este cazul)
Teodorescu pag. 171-173;
Rosinger pag. 265-271.
5. 2.3. Dimensionarea poansoanelor pentru decupare si taiere
a) lungimea poansoanelor
Teodorescu rel.9.8;
Rosinger rel. 10.2.
Recomandari
b) stabilirea formei constructive si a modului de fixare
- cu sectiune constanta (rezistenta la flambaj), sau variabila (in trepte)
- dupa modul de fixare cu guler, prin nituire, cu surub
5. 2.4. Verificarea
Teodorescu pag. 264;
Cirillo pag. 484;
Rosinger pag. 275, tab 10.8.
5.2.4.1. Verificarea poansoanelor
5.2.4.2. Verificarea placilor de cap
5.2.4.3. Verificarea placilor active
5.2.5. Calculul dimensiunilor partilor de lucru a elementelor
active la decupare-perforare
a) Stabilirea jocului minim intre matrita si poanson
Pentru decupare (stantare exterioara)analitic: , unde
, c este tabelat
Cirillo rel. 6.8, pag. 201;
2) din tabele.
Teodorescu tab.9.9;
Rosinger tab. 4.27, pag60;
Cirillo tab. 6.22, pag. 204.
Pentru perforare (stantare interioara)
unde:
b) Stabilirea dimensiunilor elementelor active
Obs. Dimensionarea se face in functie de toleranta impusa piesei de obtinut
Teodorescu pag. 177;
Rosinger pag. 61;
Cirillo pag. 257 si pag. 216.
Tolerantele de executie Tp si Tpa de executie a poansonului si a placii active se iau din tabele
Teodorescu tab.9.10;
Rosinger tab. 4.30;
Cirillo tab. 6.25.
5.2.6. Calculul dimensiunilor partilor active la indoire
Teodorescu rel. 9.23-9.26.
5.2.7. Calculul dimensiunilor partilor active la rasfrangerea marginilor
(calcul ca la ambutisare)
Teodorescu rel. 9.37, pag. 183
Cirillo rel. 8.30.
5.3 Adoptarea dimensiunilor geometrice ale elementelor de sustinere
si reazem (EDC)
Teodorescu pag.193;
Rosinger pag. 276;
a) placa de baza (dimensiunile sunt normalizate) - se adopta fct. de placa activa
lungimea placii de baza
latimea placii de baza
inaltimea placii de baza
dimensiunile orificiilor de evacuare a pieselor sau deseurilor
Placa de baza se verifica la incovoiere
Teodorescu pag. 267;
Rosinger tab 10.12;
Cirillo pag. 461.
b) placa superioara (de cap) dimensiunile sunt normalizate - se adopta fct. de placa de baza) - aceleasi dimensiuni ca la placa de baza (din anexe) L si B
c) placa port-poanson (dimensiuni identice cu ale placii active)
inaltimea placii
, dupa S
- lungimea placii
latimea placii
d) placi de presiune
e) placi intermediare (de sprijin)
- inaltimea placii
lungimea placii
latimea placii
f) rigle de reazem ale placii de baza
5.10 Elemente de ghidare (pentru deplasarea precisa poanson-placa)
a) placa de ghidare (se aseaza deasupra placii active)
Dimensiunile sunt identice cu cele ale placii active cu exceptia grosimii
Rosinger pag.281.
b) coloane si bucse de ghidare se executa din OLC15, 18MC10
Rosinger pag.282;
Teodorescu pag. 197.
5.11 Elemente pentru conducerea si pozitionarea semifabricatului in interiorul stantei rigle de conducere, poansoane de pas, cautatoare de gaura, opritoare, impingatoare laterale, placi de apasare si retinere si elemente de orientare a semifabricatelor individuale
a) rigle de ghidare (sau riglele de conducere)
- lungimea riglelor - poate fi egala cu cea a placii active sau mai mare dar se recomanda sa nu depaseasca lungimea placii de baza.
- lungimea de conducere a riglei
- latimea riglelor - este in functie de diametrul surubului de strangere a pachetului
- grosimea riglelor
, se recomanda
Rosinger pag. 283.
distanta intre riglele de ghidare
Cu apasare laterala
Fara apasare laterala
,
unde: Brigle este latimea standardizata a benzii
Ai - abaterea inferioara la latime a semifabricatului
j - jocul
functional,
Teodorescu tab 6.6;
Braha-2 tab 4.8, tab. 4.87;
Rosinger pag. 289.
Constructia elementelor de asigurare a pasului de avans (constanta avansului) - asigura precizia de pozitie relativa intre suprafetele prelucrate la posturi de lucru diferite
b) poansoane de pas (cutite de pas)
- lungimea cutitului de pas
- latimea cutitului
Teodorescu pag. 425.
- pozitionare
Rosinger pag. 290, tab 10.23;
Teodorescu tab 6.6, Anexa 16
c) opritori
d) cautatori
Rosinger pag. 292.
e) ridicatori de banda
Rosinger fig. 10.31.
f) fixatori
Rosinger fig. 10.32, 10.33, tab. 10.25.
5.12 Elemente de desprindere a materialului din zona activa
Teodorescu pag. 204;
Rosinger pag.294;
Cirillo pag. 503.
a) placa de desprindere sau extractoare
b) extractori scot materialul de pe poanson la operatii de ambutisare
c) impingatori scot piesele sau deseurile din placa activa.
5.13 Elemente de apasare si retinere
5.14 Elemente de asamblare - fixare
Teodorescu pag. 208;
Rosinger pag.298.
5.15 Elemente de prindere a stantelor pe presa
a) cep de fixare
Obs. Se pozitioneaza in centrul de presiune al stantei sau matritei.
Teodorescu pag. 210;
Rosinger pag.298;
b) prisme, bride piulite (STAS 5437)
5.16 Elemente elastice si verificarea lor
Capitolul 6
Realizarea desenului de ansamblu al stantelor si matritelor
[B3]
Pe baza schemei tehnologice adoptate se va realiza desenul de ansamblu al stantei sau matritei pe un format standardizat.
Capitolul 7
ALEGEREA UTILAJULUI DE PRESARE LA RECE
[B4], [B5], [B6]
7.1. Alegerea si verificarea presei
Teodorescu, pag. 272, tab. 14.2, 14.7;
Rosinger pag.23 tab. 3.11;
Cirillo, pag. 557, tab. 13.12, 13.20.
Se alege dupa forta necesara
FT este suma fortelor pentru prelucrare
Se verifica dupa:
a) Puterea motorului de actionare fata de puterea ceruta in proces
b) Domeniul de reglaj al cursei berbecului
Marimea cursei presei reprezinta distanta dintre pozitiile superioara si inferioara ale culisoului. Cursa de lucru trebuie sa aiba o valoare superioara valorii minime
- pentru prelucrari de taiere
- pentru prelucrari de
indoire sau ambutisare (h - inaltimea piesei deformate)
c) Verificarea corelarii dimensionale a stantei sau matritei cu cele ale presei care se refera la:
- verificarea ca stanta sa incapa in zona dintre culisul presei si masa si de asemenea, ca stanta sa poata fi montata cu usurinta pe masa presei
- verificarea dimensiunilor mesei presei in vederea corelarii cu dimensiunile placii de baza, pentru ca stanta sau matrita sa poata fi fixata pe masa presei si sa nu cada prin orificoul din masa presei. De asemenea, se va verifica posibilitatea fixarii cepului in berbecul presei.
- verificarea posibilitatii caderii pieselor sau deseurilor prin orificiile din placa activa si de baza a stantei, precum si orificiul din masa presei.
Recomandare: Presa mecanica cu excentric cu simplu efect PAI
7.2. Indicatii privind montarea, exploatarea, intretinerea si reconditionarea stantei sau matritei proiectate
7.3. Norme specifice de protectia muncii
C - CALCULE TEHNICO-ECONOMICE
Capitolul 8
CALCULE TEHNICO - ECONOMICE
[C1], [C2]
Normarea tehnica a lucrarilor
Norma de productie NP pentru un schimb de 8 ore se determina cu relatia:
Teodorescu pag. 284;
Rosinger pag.27;
Cirillo pag. 601.
Calculul costului unei piese stantate la rece
Costul pe bucata al unei piese obtinute prin stantare sau matritare la rece rezulta ca suma cheltuielilor cu materialul si manopera necesare pentru obtinerea piesei, cheltuieli de regie, cheltuieli cu amortizarea stantei sau matritei si presei.
[lei/buc],
unde: Cmat este costul materialului necesar confectionarii unei piese, in lei/buc;
Cman - costul manoperei necesare confectionarii unei piese, in lei/buc;
Cr - costul regiei totale (pe sectie si pe uzina) pentru o piesa, in lei/buc;
Cap - amortizarea presei ce revine unei piese, in lei/buc;
Cas - amortizarea stantei sau matritei ce revine unei piese, in lei/buc.
Teodorescu pag. 299;
Rosinger pag.38;
Cirillo pag. 742.
|